![Naslovnici obeh knjig](/sites/default/files/styles/410x230_novica_mala/public/images/slika.png?h=a6c55029&itok=hqRmvZw4)
© Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, Vse pravice pridržane.
Dostopnost Piškotki Oblikovanje in razvoj: ENKI
Foto: Nina Golob
V torek, 25. 10. 2022, je na Navju v Ljubljani potekala slovesnost ob 16. širitvi Združenih rastočih knjig sveta. Kot 16. država se je skupini ostalih držav, ki že sodelujejo pri projektu, pridružila Japonska. Filozofska fakulteta in njen Oddelek za azijske študije ima pomembno vlogo v projektu Rastoče knjige - izr. prof. dr. Chikako Shigemori Bučar je skupaj z veleposlanikom Japonske Nj. E. Hiromichi Matsushima pripravila predstavitev Zbirke desettisočerih listov (Man’yōshū) za slovensko občinstvo.
Izr. prof. dr. Chikako Shigemori Bučar na Oddelku za azijske študije Filozofske fakultete uči pomemben del jezikovnih predmetov in skupaj s kolegi in kolegicami skrbi za širjenje japonskega jezika, literature in kulture. Ideja o pridružitvi Japonske skupini držav, združenih v projektu Rastoča knjiga, je leta 2019 prišla iz državnega zbora, na pobudo takratne dekanje Filozofske fakultete prof. dr. Branke Kalenić Ramšak in dr. Janeza Gabrijelčiča. Prevod je bil v povezavi z japonskim veleposlanikom, ki je predlagal izbor pesmi, dokončan že leta 2020, a je bil slavnostni dogodek zaradi pandemije prestavljen.
Man’yōshū je najstarejša obstoječa zbirka japonskih pesmi t. i. “waka”. Zbirka je nastajala poldrugo stoletje in bila zaključena proti koncu obdobja Nara (8. stol.). V 20 knjigah je zajetih okoli 4500 pesmi znanih in neznanih avtorjev. To so bili cesarji in člani cesarske družine ter plemstva, dvorni uradniki, vojaki, kmetje idr. Izmed teh pesmi je več kot 2100 anonimnih. Zbirka je dobila končno obliko najbolj verjetno med leti 759 in 780. Glavni urednik naj bi bil ŌTOMO no Yakamochi.
Foto: Nina Golob
Foto: Nina Golob
Foto: Nina Golob
© Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, Vse pravice pridržane.
Dostopnost Piškotki Oblikovanje in razvoj: ENKI